![Inkassation](/wp-content/themes/yootheme/cache/20/Inkassation-20a7c015.jpeg)
Inkassation
Inkassation, eller det at indkassere, er et juridisk udtryk, der bruges, når fordringer, pengebeløb eller ubetalte fakturaer skal kræves ind.
Grundlæggende dækker inkassation over det samme juridiske begreb som inkasso. I daglig tale dækker inkassation dog mere over selve processen og arbejdet omkring inkasso; at indkassere.
Så når en bogholder, et inkassofirma eller en advokat udfører inkasso ved at udsende breve, foretage opkald, pålægge rykkergebyrer, udsende rykkere og lignende, er dette alt sammen en del af en inkassation.
Hvem må foretage inkassation i Danmark?
I Danmark må alle kreditorer foretage inkassation på vegne af dem selv, hvilket i daglig tale også ofte benævnes som såkaldt egeninkasso.
Ud over kreditoren selv, må inkassation også blive foretaget af autoriserede inkassofirmaer. For at blive inkassofirma i Danmark skal du autoriseres af politiet.
Der findes i dag godt 140 autoriserede inkassovirksomheder i Danmark, der kan og må hjælpe dig med inkassation.
Ud over inkassovirksomhederne må alle advokater også hjælpe dig med inkassation.
Du skal være opmærksom på, at ikke alle inkassofirmaer eller advokater tilbyder inkassation til deres kunder. Nogle har krav til eksempelvis sagsstørrelse, antal sager osv., mens nogle advokater eksempelvis slet ikke tilbyder inkassation som en service.
Vær samtidig opmærksom på, at det langt fra er alle, som kan tilbyde inddrivelse af tilgodehavender i udlandet. Hvis du har kunder i udlandet, er det derfor vigtigt, at du finder en partner, der kan tilbyde dig en løsning, der inkluderer udenlandsk inkasso.
Læs mere: Inddrivelse i udlandet
Hvad sker der i selve inkassationen?
Inkassation er en gruppe af en lang række handlinger, hvis samlede formål er at få en betaling fra debitor, enten i form af en fuld indbetaling eller måske opstart af en afdragsordning.
Inkassationen kan blandt andet bestå af udsendelse af rykkerskrivelser, pålæggelse af rykkergebyrer, pålæggelse af renter, registrering i RKI/Experian, fysisk fremmøde hos debitor eller overdragelse til retslig inkasso hos fogedretten med det mål at få taget udlæg i debitors eventuelle ejendom og aktiver.
Inkassation er meget ofte unik fra sag til sag, fordi den grundlæggende bunder i, hvordan debitor reagerer på dine henvendelser.
Reagerer en debitor på første eller anden henvendelse, skal der ofte ikke flere henvendelser til, mens andre debitorer slet ikke reagerer og dermed kræver retslige handlinger for at nå i mål.
Hvordan begynder inkassationen?
Al inkassation starter ved, at der forud er sendt mindst en inkassovarsel, hvor debitor varsles om inkasso. Inkassovarslet kan være sendt sammen med en rykkerskrivelse, eller separat.
Det vigtigste med et varsel om inkasso (inkassovarsel) er, at debitor mindst får 10 dage til at betale det skyldige beløb, og at det tydeligt fremgår, at næste handling er inkasso.
Når de 10 dage er gået, og der fortsat ikke er kommet indbetaling fra debitor, må inkassationen begynde.
Er der med andre ord ikke sendt et inkassovarsel, må inkassationen ikke påbegyndes – det gælder både udenretlig inkasso samt retslig inkasso.